Vážený pán predsedajúci, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky predkladám vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Účelom navrhovanej úpravy Trestného zákona je zaviesť do právneho poriadku Slovenskej republiky sankciovanie právnických osôb prostredníctvom noriem trestného práva, ak došlo v súvislosti s ich činnosťou ku spáchaniu trestného činu tak, ako je to popísané v predkladanom návrhu zákona. Vzhľadom na jeden medzinárodný a medzivládne záväzky je potrebné zaviesť výkon sankcií trestnej povahy voči právnickým osobám uloženým nielen cudzími orgánmi, ale aj slovenskými orgánmi, keďže by jeho nezavedením vznikla z hľadiska vnútroštátneho práva neodôvodnená disproporcia spočívajúca v tom, že výkon sankcií trestnej povahy voči právnickým osobám by bolo možné uskutočniť len vtedy, ak by boli uložené cudzími orgánmi. To by viedlo zrejme k diskriminácii s ústavnoprávnymi dôsledkami.  Zavedenie trestnoprávnej zodpovednosti právnických osôb nie je prípustné vo vzťahu k zásade individuálnej zodpovednosti za zavinenie k zásade personality trestov a zároveň neschopnosti právnickej osoby niesť vôľovú zodpovednosť s možnosťou výberu konať v súlade s právom alebo proti právu. Uvedené konštatovanie bolo určujúce pre formovanie výsledného znenia predkladaného návrhu zákona. Hlavným účelom zavádzania právnej zodpovednosti právnických osôb, teda nielen trestnoprávnej, je vyhnúť sa stavu, že nikto nebude postihnutý, ak dôjde k postihnutiu páchateľa, ak ho nie je možné v dôsledku zložitých štruktúr riadenia v obchodných spoločnostiach zistiť. Trestnoprávna zodpovednosť právnických osôb je riešením neschopnosti alebo nemožnosti odhaliť páchateľa trestného činu spáchaného v rámci právnickej osoby. Samozrejme, na druhej strane páchatelia v rámci právnickej osoby používajú stále zložitejšie metódy, ako sa vyhnúť naplneniu skutkových podstát trestných činov a zákonov štátov. Medzinárodné a európske spoločenstvo vidí cestu riešenia v tom, že sa umožní štátom akýkoľvek typ zodpovednosti právnických osôb za trestné činy fyzických osôb, avšak európske štáty v rámci Rady Európy a Európskej únie zároveň vyžadujú od štátov uznanie rozhodnutí cudzích štátov, ktoré zaviedli trestnú zodpovednosť právnických osôb za trestné činy fyzických osôb štátmi, ktoré trestnoprávnu zodpovednosť právnických osôb nezaviedli.  Teda základné princípy, na ktorých je postavená navrhovaná právna úprava, je nasledovná. Zavedú sa nové trestnoprávne sankcie v podobe ochranných opatrení, teda nie priamych trestov voči právnickým osobám, a to zhabanie určitej určenej výšky finančných prostriedkov a zhabanie majetku. Zhabanie určenej výšky finančných prostriedkov bude ochranným opatrením, ktoré bude pozostávať z výroku súdu o tom, že najprv by sa uložila finančná čiastka, na ktorú by bola povinná právnická osoba reagovať jej uhradením, a v prípade neuhradenia by sa prikročilo k výkonu uloženého ochranného opatrenia zhabaním takto určenej výšky finančných prostriedkov. Zhabanie majetku sa bude viazať len na spáchanie taxatívne určených trestných činov, pri ktorých je, ak by súd odsudzoval fyzickú osobu za ich spáchanie a preukázalo by sa nadobudnutie majetku z príjmov predchádzajúcich z trestnej činnosti, povinný trest prepadnutia majetku. Výnimka z obligatórnej aplikácie tohto pravidla sa však na závažnosť sankcie a jej možné dôsledky pripúšťať bude. Ďalej uloženie týchto ochranných opatrení navrhne prokurátor návrhom na ich uloženie, podaných na trestnoprávny súd, vo veci, kde bolo začaté trestné stíhanie vo veci. Návrh prokurátora nebude podmienený žiadnou väzbou na trestné stíhanie fyzických osôb. Bude sa môcť podať v okamihu, ak výsledkom vyšetrovania bude zistené, to znamená preukázané bez dôvodných pochybností, že riadiace, to je zastupovacie, rozhodovacie a kontrolné úlohy, osoby zanedbali dohľad a kontrolu a v dôsledku tohto zanedbania došlo k spáchaniu trestného činu osobami podriadenými právnickej osobe a b) riadiace osoby, to znamená zastupovacie, rozhodovacie a kontrolné úlohy, sa dopustili trestného činu.  Nebude však potrebné v rámci vyšetrovania zistiť, kto spáchal trestný čin. Bez ohľadu na to, či sa v rámci trestného stíhania vo veci zistí, kto spáchal trestný čin, alebo sa nezistí a bude bez dôvodných pochybností zistený záver o skutočnostiach uvedených, prokurátor je povinný podať návrh na ochranné opatrenie. Materiálne tak Slovenská republika naplní požiadavku zaviesť a uznať trestnoprávnu zodpovednosť právnických osôb za trestné činy fyzických osôb v prípadoch, aj keď ju formálnoprávne nevyjadrí, čoho príčiny spočívajú v objektívnej neschopnosti právnickej osoby niesť deliktuálnu zodpovednosť v zmysle zodpovednosti za vinu, resp. zavinenie, ktoré sú viazané na psychický vzťah ku konaniu, resp. nekonaniu. Právnické osoby nie sú osoby s duševným a vôľovým základom. Problematiku trestnej zodpovednosti právnických osôb však nie je možné vnímať izolovane, len v intenciách zodpovednosti, len v intenciách predmetu právnej úpravy trestného práva. Vyvodenie právnej zodpovednosti voči právnickej osobe nepochybne vyvoláva aj dopady na súkromnoprávne vzťahy, ktorých subjektom je táto právnická osoba. Pretože účelom vyššie uvádzaných ochranných opatrení, ochrana spoločnosti pred trestnými činmi alebo činmi inak trestnými a je s nimi spojená majetková ujma na strane dotknutej osoby, možno predpokladať aj sekundárne prejavy tejto ujmy u tretích osôb. Inak povedané, previazanosť trestnoprávnej a súkromnoprávnej úpravy, najmä u ochranného opatrenia zhabania majetku, je viac ako zreteľná. Účelom takejto úpravy je nepostihnúť tretie osoby, to znamená veriteľov právnickej osoby, ktoré sa nezúčastnili na páchaní trestnej činnosti vrátane jej zamestnancov. Preto v záujme ochrany práv a právom chránených záujmov tretích osôb, ktoré budú spravidla v súkromnoprávnom vzťahu k právnickej osobe, napr. veritelia, ktorej majetok postihne ochranné opatrenie, navrhuje, aby logickým dôsledkom uloženia tohto ochranného opatrenia bolo vyhlásenie konkurzu na majetok tejto právnickej osoby. Okrem zmien Trestného zákona a Trestného poriadku sa súčasne navrhuje vykonanie zmien súvisiacich zákonov, a to zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákona č. 65/2001 Z. z. o správe a vymáhaní súdnych pohľadávok v znení neskorších predpisov, zákona č. 33/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Z hľadiska významu predstavuje zmena zákona o konkurze a reštrukturalizácii najdôležitejšiu zmenu v osobitnej právnej úprave. Návrh zákona je v súlade s ústavou, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, s právom Európskej únie a Európskych spoločenstiev. Návrh zákona bude mať dopady na verejné financie, tak ak je uvedené v dôvodovej správe v doložke finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie, avšak nebude mať ekonomický ani environmentálny vplyv, ani vplyv na zamestnanosť a na podnikateľské prostredie. Návrh zákona bol prerokovaný a schválený vládou Slovenskej republiky dňa 3. februára 2010. Ďakujem za pozornosť.
Neutrálny stentiment - predstavenie úpravy a odôvodnenie. Stance neutrálny vo forme konštatovania čo EÚ robí bez charakteru pozitívnej referencie lebo skôr naznačuje, že EU niečo takéto vyžaduje, tak to skúsme nejako zapracovať, hoci je to náročné. Návrh vládneho zákona