Kielitaitoa ei pidä tarkastella vain ihmisten välisestä näkökulmasta, vaan juuri sisämarkkinoiden ja maailmanlaajuistumisen yhteydessä se merkitsee myös varsin merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia.
Sprogkundskaber skal ikke blot ses ud fra det medmenneskelige aspekt, de udgør netop inden for rammerne af det indre marked og globaliseringen et ret betydeligt økonomisk potentiale.